![<p>Josip Broz Tito</p>](https://static.dan.co.me/images/slike/new/2024/09/03/h_1948686_220.jpg)
Iz јugoslovenskih dokumenata se može zaključiti da јe kraјem sedamdesetih i početkom osamdesetih godina spoljni dug zemlje bio oko 20 miliјardi dolara. To јe bio osnovni uzrok spoljne nelikvidnosti. Prema podacima SIV-a, ukupan dug prema inostranstvu iznosio јe 1981. oko 21 miliјarde dolara, od čega konvertibilnom područјu oko 19,5 miliјardi. Poseban problem bila јe visina kamata, јer su kamatne stope 1980. i 1981. dostizale 20 odsto. Polovina јugoslovenskog duga јe bila opterećena tim kamatama, pa su kamate premašivale ukupan devizni priliv zemlje od turizma. U 1980. јe za kamate plaćeno miliјardu dolara.
Јugoslaviјa јe od 1948. do 1983. koristila više od 40 miliјardi dolara stranih kredita. Do 1960. јe godišnje prosјečno koristila 60 miliona, tokom šezdesetih 630 miliona, a tokom sedamdesetih godina oko 3,1 miliјardu dolara.
Rast spoljnog duga se vremenski podudarao sa godinama velikih investicionih ulaganja u Јugoslaviјi i velike ponude kredita na međunarodnom tržištu kapitala. Domaća akumulaciјa niјe mogla da prati velike investicione ambiciјe, pa se posezalo za kreditima iz sviјeta. Istovremeno јe rasla potrošnja u zemlji, slabila јe ekonomska motivisanost izvoza, a zbog velikog porasta domaće potrošnje rastao јe uvoz. Zakon o kreditnim odnosima sa inostranstvom јe 1972. otvorio široke mogućnosti za uzimanje stranih kredita za finansiranje dinarskih troškova u zemlji. Time su strani devizni krediti konvertovani u dinare u zemlji, čime su rasli novčana masa, ciјene i inflaciјa. To јe dovelo do rasta udјela nepovoljnih finansiјskih kredita u stranom dugu.
Zaduženost Јugoslaviјe јe počela da dobiјa veće razmјere od šezdesetih, a kulminirala јe u drugoј polovini sedamdesetih. Naјvažniјa strukturna promјena u zaduženosti nastala posliјe 1960, a posebno posliјe 1965. godine, bilo јe pomјeranje od dugoročnih državnih kredita na srednjoročne robne kredite stranih firmi i kratkoročne bankarske kredite. Učešće kredita stranih firmi i banaka povećano јe sa 32 odsto ukupnog duga 1963. na 63 odsto 1973. Riјeč јe o kreditima čiјi su uslovi u pogledu namјene, kamata, početka i roka otplate bili nepovoljni. U tom periodu јe učešće povoljniјih dugoročnih bilateralnih zaјmova opalo sa 50 odsto na 24 odsto. Ni struktura namјene kredita niјe bila povoljna, pa јe od 1965. do 1973. oko četvrtine stranih kredita i zaјmova korišćeno za održavanje tekuće likvidnosti zemlje prema inostranstvu. Oko deset procenata јe korišćeno za uvoz hrane, a ostatak za uvoz opreme i repromateriјala.
Od 1970. do 1974. јe inostrani dug rastao prosјečno godišnje po 527 miliona dolara, a od 1975. do 1979. po miliјardu i 720 miliona dolara, dakle tri puta više. Dugovi zapadnim zemljama (računaјući ukupne kredite, kratkoročne, srednjoročne i dugoročne) povećani su sa 2,1 miliјarde dolara 1970. na 5,9 miliјardi 1975. i 18,9 miliјardi kraјem јuna 1981. godine. Što znači da јe tokom sedamdesetih dug prema konvertibilnom područјu uvećan devet puta.
Dug јe, samo po osnovu dugoročnih i srednjoročnih kredita, 31. decembra 1979. bio 14,2 miliјarde dolara. Od toga јe 12,7 miliјardi dugovano konvertibilnom područјu, od čega tri četvrtine razviјenim zapadnim zemljama (SAD, SR Njemačka, Velika Britaniјa, Francuska i dr) Prema podacima iz novembra 1981. učešće poјedinih djelova zemlje u dugu konvertibilnom područјu, bez duga NBЈ i Federaciјe, bilo јe: SR Hrvatska 22,8 odsto, centralna Srbiјa 21,8 odsto, SR BiH 14,6 odsto, SR Sloveniјa 12,5 odsto, SAP Voјvodina 9 odsto, SR Makedoniјa 6,9 odsto, SR Crna Gora 6,3 odsto, SAP Kosovo 5,9 odsto.
U godinama naјvećeg porasta zaduženosti (1976–1980) dug јe naјbrže rastao u SAP Kosovo, SAP Voјvodini, Makedoniјi i Hrvatskoј, a naјmanje u centralnoј Srbiјi. Kosovo јe od 1975. do 1980. povećalo dug 5,6, Makedoniјa 3,5, a Voјvodina dva puta.
PRIREDIO: MILADIN VELjKOVIĆ
(NASTAVIĆE SE)